KURZUS: Közlekedéstechnika III.

MODUL: A közúti közlekedés irányítási rendszerei

6. lecke: Műholdas járműkövető, helymeghatározó és kommunikációs rendszerek

|  | Tanulási célok
| A lecke elsajátítása után Ön képes lesz:
| felsorolni Intelligens Közúti Járműrendszerek három fő alrendszerét felsorolni az EUTELTRACS rendszer négy fő szolgáltatási funkcióját. felsorolni az EUTELTRACS rendszer eszköz-csoportjait felsorolni az INMARSAT rendszer összetevőit. meghatározni az INMARSAT rendszer űrszegmensének jellemző paramétereit. saját szavaival megfogalmazni az INMARSAT rendszerben a "CES" a "SES" és az "OCC" fő funkcióját. felsorolni az INMARSAT rendszer szolgáltatásait.
13. | 3.4.3. Intelligens Közúti Járműrendszerek (IVHS: Intelligent Vehicle Highway System)
| Az IVHS rendszereknek három fő típusa van:
| a) Önálló IVHS rendszer
| Ez a rendszer látható a 3-10. ábrán.
Önálló IVSH rendszer
3-10. ábra
| Különálló járművek helymeghatározására szolgálnak. A megjelenítés elektronikus térképen történik, vagyis megjelenik a javasolt útvonal. A rendszer GPS-t is felhasználja.
| b) Járműpark figyelő IVHS rendszer
| Ekkor több jármű van a rendszerbe bekapcsolva (3-11. ábra) . Mindegyik jármű GPS segítségével meghatározza a helyzetét és azt egy központba továbbítja.
Járműpark figyelő rendszer
3-11. ábra
| c) Tanácsadói IVHS rendszer (3-12. ábra)
| Ugyanaz, mint az előző plusz szöveges és/vagy térképi információt ad, forgalmi információk, időjárási információk.
Tanácsadói rendszer
3-12. ábra
| A jármű és a bázis között információcsere van. A jármű szolgáltatja a pozícióját a központ felé, onnan pedig a jármű megkapja rádión a digitalizált aktuális térképrészletet, de a forgalmi és időjárási információkat is.
| 3.4.4. A jövő rendszerei
| (Próbálja a jegyzetben leírtakat konkretizálni és tovább fejleszteni.)
| 3.6. EUTELTRAC rendszer
1. | Az EUTELTRACS rendszer egyedülálló megoldást kínál a fuvarozás, szállítmányozás egyedi igényeinek kielégítésére. A hozzáférés napi 24 óra.
Ellátottsági terület
3-15. ábra
| A rendszer a 3-15. ábrán látható területet fedi be.
| A szolgáltatás célja lehetővé tenni a diszpécserközpont és a járművezető közötti kétirányú írásos kommunikációt és pontos képet adni a járművek helyzetéről.
| Alapvetően 4 funkciója van:
1. | Szöveges üzeneteket közvetít a jármű és a diszpécserközpont között.
2. | Meghatározza a jármű helyzetét és továbbítja azt.
3. | A diszpécser azonnal értesíthető a pillanatnyi helyzetről és vészhelyzetről.
4. | Üzenetek továbbíthatók egyidejűleg az egész állománynak, vagy jármű csoportnak.
| A felszerelt lehetőségek a következő előnyöket nyújtják:
| A diszpécser mindig ismeri a jármű helyzetét, amelynek pontossága 300 m-en belül van. A gépjárművezető a legfontosabb információkat azonnal továbbíthatja az üzemzavarról, várakozási időről stb. anélkül, hogy telefont kellene szerezni, ami főként keleten és a FÁK országokban komoly problémát okoz. Gyorsan tisztázhatók a be és kirakodás gondjai, alternatív útvonalak jelölhetők ki stb. Vészhelyzet azonnal leadható. Üresjárási és állásidő minimumra csökkenthető. Figyelemmel kísérhetőek a kényes és veszélyes árúk mindenkori állapota (pl. hűtőben lévő hőmérséklet). Az üzenetek szabad formátumúak 50 soros terjedelmig. A titkosság biztosított.
| A diszpécserközpontban a járművek helyzete és egyéb információk kilistázhatók, vagy térképen a főbb városokkal és útvonalakkal együtt megjeleníthetők.
| A jármű vezetők is használhatnak külső felhasználói összeköttetéseket. Pl. Menet közben ellenőrizhetik a vállalat útirányra vonatkozó adatbázisát.
| 3.6.1. A rendszer felépítése és jellemzői
2. | A teljes rendszer jelenlegi kiépítése a 3-16. ábrán látható. A műholdak geostaciónér pályán keringenek és egymástól 3° eltéréssel láthatók. A főközponthoz több szolgáltató központ, azokhoz pedig több diszpécserközpont kapcsolódhat, így a rendszer alközpontjai csillaghálózatot alkotnak. Főállomás Párizstól 60 km-re található Rombouillet-ben. A főállomás és a szolgáltató központok X 25 és X 400 típus bérelt vonalakkal vannak összekapcsolva.
Az EUTELTRACS teljes rendszere
3-16 ábra
| A kommunikációs feladatokat csak az EUTELSAT IF4 lát el, amíg a másik - az IF2 - a navigációs feladatokat.
| A mobil berendezés áll egy kültéri egységből, amely tartalmazza az adó-vevő berendezést és az antennát, továbbá a beltéri egységekből ún. billentyűzettel ellátott kijelző egységből, végül a mobil központi egységből.
3. | A rendszer kódfázismodulációt alkalmaz és mikrohullámú vivőfrekvenciát, amely a 12 és 14 GHz-es sávban van. A fel/le irány 14/12 GHz.
Az EUTELTRACS modulációs módjai
3-17. ábra
| Az EUTELTRACS - ezt a rendszerét a 3-17. ábra mutatja.
| Az üzenetváltás lekérdezés-módszerrel, vagy ún. Polling-módszerrel történik, ezért meg kell vizsgálni a lekérdezéses módszereket.
4. | 3.6.2. Lekérdezéses módszerek
| Rugalmas időosztásos lekérdezéses módszerek:
| A TDMA kötött időosztású hozzáféréses módszer nyilvánvaló hátránya az, hogy az adott állomás (mobil berendezés) részére kiosztott időre akkor is foglalt, ha nincs az állomásnak adnivalója.
| Ha az időosztású rendszer központi vezérlőegysége és az állomások (mobil készülékek) között lehetőség van egy lekérdezés-válasz üzenetváltásra, akkor az éppen üres állomásról rögtön tovább lehet lépni egy következő állomásra.
| Az ezáltal elérhető időbeli nyereséggel szemben csak a rövid lekérdezés-válasz üzenetek időtartama és a jelterjedési veszteség áll.
| Kétféle polling módszert ismerünk.
| a) A Hub polling lekérdezéses módszer (3-18. ábra).
Hub polling eljárás
3-18. ábra
| Ez a lekérdezéses módszer akkor előnyös ha az üzenethosszakhoz képest a terjedési idők nem elhanyagolhatók. Az időveszteségek azért lehetnek kisebbek, mint a másik módszernél, mert az állomások egymásnak adják át az adás jogát.
| A EUTELTRACS rendszerben a mobil állomások szétszórt elhelyezkedése miatt a Hub polling rendszernek a felhasználása nem lehetséges.
| b) Roll-Call polling lekérdezéses módszer.
| Ha a vezérlő üzenetek a P (poll) és a GA (go-ahead) rövidek a hasznos M (message) üzenetekhez képest, továbbá a központ és a mobil állomások között a jelterjedési idő kicsi, a módszer jól működik (3-19. ábra).
Roll-Call polling eljárás
3-19. ábra
| Ehhez hasonló módszert alkalmaz a EUTELTRACS rendszer is.
| A központi vezérlő állomás kérdezi le folyamatosan a mobil állomásokat.
| 3.6.3. Helyzetmeghatározás két műholddal
5. | A rendszer szükségessé tette egy harmadik műholdas transzponder alkalmazását (a Kommunikációs műholdon levő előremenő és visszamenő transzpondereken kívül). Ez szolgáltatja a pozíció meghatározásához szükséges jeleket. Ezt a transzpondert egy külön műholdon kell elhelyezni, amelynek az orbitális pozíciója legalább 3°-kal kell hogy eltérjen a kommunikációs műhold pozíciójától. A műholdat, amelyen a felhasználáshoz szükséges transzponder elhelyezkedik, Ranger műholdnak nevezik.
| A EUTELTRACS rendszer háromszögeléssel határozza meg a mobil egység földrajzi helyzetét, a jelkésleltetés nagyon pontos mérésének felhasználásával. A mérőjelek kisugárzása a két műholdon azonos fázisban valósul meg, a két jel közötti különbség csak annyi, hogy a Ranger jelén nincs moduláció. Ez lehetővé teszi a mobil egységek számára a jelfrekvencia hosszú idejű mérését. A MCT-k (felhasználók) részére elegendő, ha a Ranger mérőjelének teljesítménye 1/10-e a Kommunikációs műholdról jövő jelteljesítménynek. A mérési eredményeket egy iterációs kiértékelő eljárással elemzik, ami a folyamatosan ismétlődő mérések után egyre pontosabb helymeghatározást tesz lehetővé. Mivel a mérés 3 dimenziós eredményt ad, ezért hegyvidéki területen pontatlan a mérés.
Magyarázó ábra a mérésekhez
3-20. ábra
| Ha ez a mérés megfelelően pontos (a mért időértékek a valóságostól 1 μs-nál nagyobb mértékben nem térnek el), akkor egy MCT helyzetét 300 m-es pontossággal lehet meghatározni.
| A rendszer algoritmusának érdekessége, hogy a mobil egység nem képes hozzáférni a mérési adatokhoz.
| 3.6.4. A helymeghatározáshoz szükséges mérések
| A mobil egység a mérés elvégzéséhez háromféle algoritmust alkalmaz, attól függően, hogy milyenek a méréshez szükséges feltételek. A háromféle mérési eljárást kezdeti, közbenső és normál mérési eljárásnak nevezik. A kezdeti eljárást a mobil egység akkor alkalmazza, ha nincs utolsó ismert fáziskülönbségi adata, például a berendezés bekapcsolásakor. A rendszer ekkor 30 sec-ként végez méréseket. Szélsőséges esetben a mérés eltarthat akár 13 percig is.
| A normál mérési eljárásnál a mobil egység minden negyedik percben végrehajt egy mérést. A négy percenként készített fáziskülönbség frissítés lehet garancia arra, hogy a következő átvitelnél a jármű haladása miatti eltérés, nem lesz jelentős a pozícióadatban.
| Két egymáshoz közel lévő mobil egység (néhányszor 10 méter) akadályozhatja egymást, ha azonos csatornán forgalmaznak. A zavarás akkor jöhet létre, amikor a két sofőr a mobil egységen az üzenet elküldő "SEND" gombot, egyszerre nyomja meg.
| Ennek elkerülése végett a rendszerben több átviteli csatornát alkalmaznak (Pl.: N db csatorna). Az átvitelnél ezek közül a csatornák közül fog választani az egység véletlenszerűen. Ebben az esetben 1/N az esélye, hogy ugyanazt a csatornát választják. A hálózat jelenleg 63 csatornával rendelkezik. Ha a választásnál ugyanazt a csatornát jelölik ki, akkor az erősebb jelet továbbító egység üzenete fog továbbmenni, amennyiben egyik jele sem továbbítható, az egységek kivárnak, és egy másik üzenetcsatornát próbálnak meg.
| A várakozási idő minden mobil egységben véletlenszerű, így más és más időben fogják átvinni az adatokat, feltéve, hogy a kivárási idejük most éppen nem fog megegyezni.
| 3.7. INMARSAT
6. | Az INMARSAT- International Maritime Satellite Organisation - Egy nemzetközi tulajdonban lévő együttműködési mód, amely az északi 70° és déli 70° között az egész földre kiterjedő kommunikációs lehetőséget biztosít. A rendszer jelenlegi összetevői a következők:
7. | a) Űrszegmens
Az INMARSAT rendszer műholdjai
3-21. ábra
| Az űrszegmens a 3-21. ábrán látható. A rendszer 11 műholdat tartalmaz, amelyek geostacionárius pályán mozognak 36000 km magasságban. Ebből 4 db az aktív műhold, 4 db tartalék és 3 db az USA részére van fenntartva. Látható, hogy a műholdak az egyenlítő felett helyezkednek el. A konkrét helyük az adatforgalom sűrűségének függvényében lett megállapítva.
8. | b) Parti földi állomások
| A földi állomásokat CES -nek (Coast Earth Station) nevezzük. Ezek tartják fenn a kapcsolatot az űrszegmens és a nemzeti, illetve a nemzetközi telekommunikációs hálózat között.
| c) Hálózati koordináló állomások
| A koordináló állomásokat SES-nek (Ship Earth Station) hívjuk. Ez a név valójában földfelszíni mobil, általában hajón lévő állomásra használatos.
| e) Operatív ellenőrző központ
| A rövidítése OCC /Operations Control Centre/ amely az INMARSAT központjában van, és ez ellenőrzi, koordinálja az INMARSAT hálózat minden operatív tevékenységét.
| A teljes rendszer felépítését és a hozzájuk tartozó összes frekvenciát a 3-22. ábra mutatja.
Az INMARSAT rendszer teljesen kiépített rendszere
3-22. ábra
| Az ábrán látható, hogy a rendszerben tulajdonképpen minden járműfajta szerepel, de állandó helyű létesítmények - mint pl. fúrótornyok - is működnek benne. Látható az ábrán az is, hogy a rendszer hang, kép, szöveg és adatok továbbítására alkalmas.
| A teljes rendszer mikrohullámú tartományban dolgozik, 1,5 GHz és 6 GHz között.
3-23. ábra
| Az INMARSAT rendszerben a vevőberendezésnek - amelyeket az előfizetők használnak - több típusa ismert és ezeket Standard jelöléssel illetik, amelyeket a következőkben tárgyalunk főbb vonalakban.
11. |
1. | Standard A
| A Standard A kb. 2005-ig fog működni, majd ezt teljesen leváltja a Standard B. típusú berendezés, amely már nem analóg elven működik, mint az elődje.
2. | Standard B
| Digitális elven működik, amely lényegesen zavarvédettebb az elődjénél.
3. | Standard M
| Kisebb hajókon alkalmazzák, hogy itt is legyen lehetőség műholdas telefon használatra, amely csökkentett minőségű átvitelt szolgáltat. Emellett még lehetőség van 2,4 kbit/sec-os adat és faxátvitelre.
4. | Standard C
| A készülék alapvető szolgáltatása; írott üzenetek továbbítása, ezen belül is a telex, de alkalmas számítógépek közötti adatforgalom lebonyolítására (EDI) csoportos hívások (EGC) vételére, sőt bizonyos mennyiségű adat tárolására, illetve szakaszonkénti "adatcsomag" formájában történő továbbítása is.
| Alkalmas továbbá navigációs paraméterek továbbítására, amennyiben valamilyen navigációs berendezés csatlakozik hozzá (GPS, Tranzit, vagy valamelyik hiperbolikus navigációs rendszer: pl. Loran C, Decca vagy Omega). Az INMARSAT C részt vesz továbbá az ún. GMDSS később- rendszerben.
| Az átviteli jellegét, használhatóságát a következő táblázat mutatja:
Rendszer | Hang | Adat | Digitális | GMDSS | Kép
Standard A | + | + | - | x | -
Standard B | + | + | + | - | -
Standard C | - | + | - | + | +
Standard M | + | + | + | - | -
| x csak átalakítással
| Az INMARSAT készülékeket elterjedten alkalmazzák a vízi, légi, szárazföldi közlekedésben egyaránt. Ez utóbbinál jelenleg még nagyobb méretű járműveken célszerű csak alkalmazni, mint pl. az autóbuszok, kamionok és vonatok. Az alkalmazás e területeken már régen megkezdődött és folyamatosan nőnek az igények.
| Az INMARSAT rendszer szolgáltatásait összefoglalva az alábbi lehetőségek adódnak:
1. | telefon összeköttetés
2. | telex kapcsolat
3. | elektronikus térképek, időjárás előrejelzés
4. | elsőbbség vésztávközlésnél
5. | adatközlés (lassú és gyors)
6. | írott médiához történő hozzáférés
7. | fényképtovábbítás
8. | hajó helyzetének jelentése (valamilyen helymeghatározó rendszer alkalmazása szükséges)
9. | vész és biztonsági felhasználás (GMDSS)
10. | rejtjelzés biztosítása
11. | több végberendezés alkalmazásának lehetősége
| Látható tehát az INMARSAT a kommunikáció és információ továbbítás minden területén alkalmazható.
| 3.8. Irodalomjegyzék a 3. modulhoz
| 1. Antal István: A videotechnika alkalmazási lehetőségei a közúti forgalomszámlálásban. Közlekedéstudományi Szemle. 1993. Jún. 6. Sz.
| 2. Antal István - Kapusi Zoltán: Videoképelemző eljárások alkalmazása a közúti közlekedésben. Közlekedéstudományi Szemle. 1986. 8. Sz.
| 3. A Forgalomirányító Központ zártláncú televíziós hálózatának rekonstrukciójához és továbbfejlesztéséhez. Multiwork és SECVRITON Kft.-k ajánlati anyaga. 1994. Okt.
| 4. Videofelügyelő rendszer. Villek Elektronikai Kft. Anyaga. 1994.
| 5. Zártláncú televíziós berendezések. Híradástechnikai Szövetkezet anyaga. 1985.
| 6. STANDARD ELEKCTRONIC LORENZ AG: EUTELTRACS, ALCATEL/SEL. Handbuch für den Disponenten
| 7. STANDARD ELECTRONIC LORENZ AG: EUTELTRACS, ALCATEL/SEL. Handbuch für den Fahrer, 1994.
| 8. MANFRED LUIG - DETLEF NELISSEN: Műhold bázisú telekommunikáció alkalmazása a közlekedés területén. Közlekedéstudományi Szemle XLV. évf. 12. Szám 1995. december.
| 9. InMarSat Felhasználói kézikönyv, LOGIQ Dispatch Interactive verzió 4.OO.1x 1992.
| 10. InMarSat-C: System Definition Manual (SDM), 1992. Április (Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztérium).
| 11. Helymeghatározás égi segítséggel. Magyar Közlekedés. 1993. Nov. 5
| 12. Oscarsson E.: Gyalogosok észlelése TV-kamerával a forgalomirányító jelzőlámpák vezérlésére. Acta Imeco, 1982.
| 13. Relefeld N.: Optikai észlelő sebesség becslésére és járművek felismerésére. IEEE, 1982.
| 14. Dickinson K.W.: Autóutak elektronikus ellenőrzése videóval. Electronica, 1986.
| 15. Frick A.: A közúti forgalom video-ellenőrzése. Route et Traffic, 1987.
| 16. Csele István EUTELTRACS műholdas kommunikációs és helyzetmeghatározó rendszer. Diplomaterv. BME. Híradástechnikai Tanszék. 1997.
| 17. Euteltracs Technical Characteristich. Budapest, 1993.
| 18. Hartmunt Kuhn: INMARSAT - ein weltveites internationales satelliten - Seefunksystem. Seewirtschaft. Berlin, 1985. 17.K. 4. sz.
| 19. Das Inmarsat - Seefunk - Satellitensystem: Hansa, 119. évf. 1982. 3. sz.
| 20. Satellites track the trains. Railway Gazette International, 1993. Márc.
| 21. INMARSAT KIADVÁNYOK.:
| Inmarsat-C Maritime User s Manual Request for Proposals 2O2/MK GMSS és Radio INMARSAT Land mobile satellite commjnications Portable satcomms Land mobile and special services form INMARSAT
| 22. INTERNET Inmarsattal kapcsolatos anyagai. 1997.
| 23. Hartmut Kuhn: INMARSAT-ein weltweites internationales Satelliten Seefünksystem. Seewirtschaft, Berlin, 1985. 17.K. 4.sz.
| 24. Németh Miklós: Számítógéppel vezérelt tömegközlekedési forgalomirányító rendszerek németországi tapasztalatok alapján. Városi közlekedés 92/5.sz.
| 25. Ádám László - Nagy Péter: A BKV AVM rendszere belső anyagok. Budapest 1994.
| 26. Vág Péter-Donáth Zoltán: A Budapesti Közlekedési Vállalat új felszíni tömegközlekedési forgalomirányító rendszere. Városi közlekedés 94/4.
| 27. Nagy Péter -Pisinger Attila: AVM rendszer MONITORING program komponensének használata (AVM képzési segédanyag 1995.
| 28. Pekarek Tibor: Járműfigyelő rendszerek és alkalmazásuk a városi tömegközlekedésben. SZIF. Diplomamunka 1995.
| 29. Dr. Klár András: SIEMENS LIO PLUS forgalomirányító rendszer. Automatizálás 1987. 12. Sz.
| 30. BME-KSZI: Autóbusz-pályaudvari irányítási rendszer dokumentációja. Budapest 1988.
| 31. Finnamore A.J.-Jockson, R.L.: Autóbusz forgalomirányító módszerek
| 32. Laboratori Report 851, 1978.
| 33. BKV-KTI: Külföldi berendezések és rendszertechnikák fejlesztési eredményeinek figyelése, adatgyüjtés, értékelés. Budapest 1984 -l988.
| 34. BKV-OTE-Sciel: Az AVM Budapest rendszer müszaki specifikációja. Firenze 1991. Október.
| 35. Dieter Ruhnke: Konzept für die busbeeinflubte ichtsignaltenerung in Hamburg. Strabenverkehrstechnik. 1993. 1. Sz.
| 36. Martina Neuherz: Care-kommunikation, Koordination, Konfliktlősung. Strabenverkehrstechnik, 1993. 2.Sz.
| 37. AVM továbbfejlesztés. II. Ütem. BKV belső anyag 1995.
| 38. AVM fedélzeti készülék kezelési útmutató gépjármüvezetők részére. BKV. Budapest, 1993.
| 39. Jármű és gyalogos detektorok alkalmazása. Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóság 1995.
| 40. Őri Balázs - Mayer József - Vajnits István: Dinamikus közlekedésbefolyásolás.
| 41. Városi közlekedés 95/1.
| 42. Szentidai Klára: Félvezető fotodetektorok. Műszaki Könyvkiadó 1977. Budapest.
| 43. Hausel István - Tóth Gábor: Forgalomtól függő jelzőlámpás forgalomirányítás szervezése. Városi Közlekedés 92/5.
| 44. BORBÉLY E. -CSÉGELI S. -DR.GYÁRFÁS A: Infrasugaras bejelentkező rendszer kísérleti üzemének tapasztalatai. A Közlekedési és Távközlési Műszaki Főiskola IV. Tudományos ülésszaka. 1984. Május 15-17.
| Összefoglaló kérdések
| 1. Mire szolgál az EUTELTRACS rendszer?
| 2. Ismertesse az EUTELRACS rendszer teljes kiépítését.
| 3. Milyen frekvenciákat és modulációt használ az EUTELRACS rendszer?
| 4. Ismertesse az adatforgalomban használatos Polling-módszert és típusait.
| 5. Ismertesse a földrajzi helymeghatározás elvét.
| 6. Mi az INMARSAT rendszer feladata?
| 7. Hogyan épül fel az INMARSAT űrszegmens?
| 8. Ismertesse az INMARSAT rendszer felépítését.
| 9. Mi a Standard M feladata?
| 10. Mi a Standard B feladata?
| 11. Mi a Standard C feladata?
| Ellenőrző feladatok

|  | 1. Milyen kommunikációt lehetséges az EUTELTRACS rendszeren keresztül megvalósítani?
| a) digitálisan kódolt kétirányú távbeszélő kapcsolat
| b) kizárólag kétirányú írásos közlemények cseréje
| c) kétirányú, legfeljebb 50 sor terjedelmű írásos közlemények és a pozíció meghatározáshoz szükséges kódjelek
| 2. Az EUTELTRACS járműmeghatározó rendszer milyen pontossággal adja meg a jármű helyzetét?
| a) általában 300-400 méter pontossággal
| b) a rendszer bekapcsolása után 4-5 km-es és ezután egyre pontosabb kb. 3 perc alatt elérik a 300 méteres pontosságot
| c) a rendszer bekapcsolásakor 4-5 km, ezután egyre pontosabb és kb. 10 perc alatt éri el a 300 méter körüli pontosságot
| 3. Milyen fizikai mérésen alapul a műholdas helymeghatározás?
| a) lényegében itt iránylatokat mérünk, csak nem optikai úton
| b) az ismert helyzetű műholdak és a meghatározandó objektum közötti "üzenetváltás" idejét mérjük, ebből elvileg cm pontossággal kiszámítható a távolság
| c) mivel a helymeghatározáshoz legalább 3 műhold jelét kell venni, ezért azt mérjük, hogy a vételi hely antennája hány fokos szögben látja a műholdakat
| 4. Milyen szolgáltatást biztosít az INMARSAT rendszer?
| a) részleges kommunikációt és teljes körű helymeghatározást
| b) kommunikációs rendszer és ennek megfelelően hang-kép-szöveg-adatok továbbítására szolgál
| c) mint a nevéből is kiderül (Maritime Satelit) a hajózási forgalom kommunikációját szolgálja
| 5. A földfelszín melyik részéről érhető el megfelelő vevőberendezéssel az Inmarsat rendszer?
| a) a rendszert alkotó műholdak geostacionális helyzetéből adódóan a teljes földfelületet besugározzák
| b) a földrajzi szélesség 70°N és 70°S között bárhol kommunikációs lehetőséget biztosít
| c) külön térképek adják közre a rendszer elérhetőségét